נמצאו 24 תוצאות חיפוש עבור: ניטור יבשתי
שער ב – פרק היער המחטני הנטוע
דו״ח
הייעור בישראל התאפיין בנטיעות צפופות של מינים מחטניים, בעיקר של אורן ירושלים (מין מקומי), אך גם של אורן קפריסאי, ברוש מצוי ומיני עצי מחט נוספים, זרים לישראל. בתת-היער מתרחשים תהליכי סוקצסיה טבעית: מיני חורש ים תיכוני, כגון אלון מצוי, נובטים ומתפתחים תחת חופת האורנים, בהתאם לתנאי הסביבה, לצפיפות חופת היער…
שער ב – פרק חולות מישור החוף
דו״ח
השטח המנוטר ביחידה זו כולל ארבע יחידות נוף עיקריות: דיונה פעילה, דיונה מיוצבת למחצה, דיונה מיוצבת ושקע בין-דיונרי. כל יחידה מאופיינת במיני צמחים וחי המאפיינים אותה. פחות משליש משטחי חולות מישור החוף נותרו כשטח טבעי ללא תכסית (בינוי, תשתית וחקלאות) בהשוואה לראשית המאה ה-20.
שער ב – פרק ספר המדבר
דו״ח
ספר המדבר הוא אזור מעבר בין הנגב ומדבר יהודה לחבל הים תיכוני, והצומח בו מאופיין כבתת ספר. חברת הצומח “בתת-ספר” מורכבת בעיקר מבתת בני-שיח בצפיפות ובפיזור משתנים. מאפיין מפתח בנוף הוא מיעוט עצים, וכפועל יוצא מכך גם מיעוט עמדות תצפית לטורפים. עם זאת, בספר משגשגים זוחלים, עופות מקנני קרקע ודורסים…
שער ב – מישורי הלס בצפון הנגב
דו״ח
מישורי הלס בצפון הנגב מאופיינים בתנאֵי יובש ובתנודות אקלים קיצוניות, ונתונים להשפעות שמקורן באדם: יישובים, רעייה, חקלאות ונטיעות. זמינות המים הנמוכה יוצרת מערכת אקולוגית של בתה דלילה, המורכבת בעיקר מעשבוניים ומבני-שיח. לעיתים מתלווים אליהם עצים בודדים הפזורים במרחב, ומתרכזים בעיקר בערוצים. מישורי הלס מאכלסים מינים המותאמים לחיים על קרקעות לס…
שער ב – פרק חולות מערב הנגב
דו״ח
חולות מערב הנגב הם שטח החול הגדול ביותר בארץ (1,300 קמ"ר). באזור קיימות ארבע יחידות נוף עיקריות: דיונה פעילה – המאפיינת רכסי דיונות גבוהות; דיונה מיוצבת למחצה המאפיינת מדרונות של דיונות פעילות ושל דיונות שהיו פעילות ונמצאות בתהליך ייצוב; דיונה מיוצבת; שקע בין-דיונרי מיוצב. בכל יחידת נוף ישנם מיני צמחים…
שער ב – פרק הר הנגב
דו״ח
אזור מדברי המאופיין בארבעה רכסים מקבילים המשתפלים במתינות לכיוון צפון-מערב, ובתלילות רבה יותר לכיוון דרום-מזרח. אספקת המים למערכת אינה רציפה, ובעלת שונות בין-שנתית גבוהה, ועל כן זמינות המים בזמן ובמרחב היא הגורם המעצב העיקרי של הסביבה הביוטית.
דו"ח מצב הטבע 2023 - כרך המגוון הביולוגי
דו״ח
הדו"ח מבוסס ברובו על סיכום עשר שנות תוכנית הניטור היבשתית הלאומית. במסגרת התוכנית נפרס מערך ניטור של כ-900 חלקות דגימה בתשע יחידות ניטור המייצגות בתי גידול שונים בישראל. ביחידות הניטור השונות נדגמו צמחים, פרוקי רגליים, זוחלים, עופות ויונקים בקרבה ליישובים או לשטחים חקלאיים והרחק מהם. שאלות הניטור המרכזיות מתייחסות לשינויים…
שער ב – פרק הדרום הצחיח
דו״ח
יחידת הניטור הדרום הצחיח כוללת את מזרח הר הנגב, הערבה, הנחלים הגדולים והרי אילת. האזור מאופיין באקלים של 'מדבר צחיח קיצון'. א ספקת המים למערכת היא נדירה, בלתי רציפה ובעלת שונות בין-שנתית גבוהה, ועל כן זמינות המים בזמן ובמרחב היא הגורם המעצב העיקרי של הסביבה הביוטית. מיעוט המשקעים גורם לכיסוי…
שער א – פרק צומח
דו״ח
ממצאי הדו"ח מבוססים על נתונים שנאספו באמצעות כלי חישה מרחוק ומתייחסים ל-38 שנים, ועל נתוני ניטור קרקעי שנדגמו במשך עשר שנים במסגרת תוכנית הניטור של המארג.
שער א – פרק יונקים
דו״ח
ממצאי הדו"ח מבוססים על נתונים שנאספו במהלך עשר שנים במסגרת תוכנית הניטור של המארג, ועל ספירות שמנהלת רשות הטבע והגנים.
שער א – פרק עופות
דו״ח
ממצאי הדו"ח מבוססים על נתונים שנאספו במהלך תשע שנים במסגרת תוכנית הניטור של המארג, ועל ספירות שמנהלת רשות הטבע והגנים.
מתודולוגיה
דו״ח
פרק זה מציג את שיטות המחקר ששימשו במסגרת התוכנית הלאומית לניטור המגוון הביולוגי: שאלות הניטור, מערך הניטור, איסוף הנתונים, עיבוד הנתונים, ניתוח הנתונים ותהליך המיפוי.